Vážení a milí, vydajte pri ďalšom vydaní podcastu reči o živote vesmíre a vôbec.
V poslednej epizódy sa toho udialo veľmi veľa. Fíčim
si celkom na umelej inteligencii a na rôznych ďalších technológiách cestujem
v príjemnom počasí a venujem sa všeličomu,
čo sa okolo nás deje a skúmam nové strategie,
testujem nové spôsoby zvyšovania slobody.
A okrem iného organizujeme s Marianou Sádeckou akciu Lunarpunk,
bývalý Lunarpunk festival, tentoraz v Košiciach.
Bude sa odohrávať v kine a potom v paralnej poli s Košice.
Takže ak ste z východu, tak vás srdečne pozývam na túto akciu.
Pretože okrem toho, že tam budem ja prezentovať nejaké svoje nové myšlienky o tom,
ako sa dajú prepojiť staršie stratégie na zvyšovanie slobody,
ktoré fungovali viac ako 2000 rokov,
možno stovkam tisíc, možno až miliónom ľudí.
Tak okrem mojich prednášok
tam bude Jakub Šimek s
ktorým budeme mať tiež aj podcast v dohľadnej dobe práve o tejto téme a o nejakých
kmeňoch a o tom ako sa vyvíja situácia vo svete už sa na to veľmi teším bude
to zaujímavé a budú tam aj ďalšie hostia,
Zuzka Lalíková a zo pár ďalších, ktorí ešte nie sú úplne potvrdený a jeden z
tých úplne nepotvrdených bude totál bomba, ak sa podarí.
Takže...
Verím, že sa vidíme. Myslím, že začneme už v piatok večer 22.
Takú nejakú menšou party.
V sobotu budú prednášky najprv na záhradke kina, takže budeme outdoor a potom
sa na večer presuníme do paralelnej poli z Košice.
Takže Mariana to super organizuje. Veľmi sa na to teším.
Listky nájdete na stránke Lunar Punk Festivalu odkaz nájdete pod týmto podcastom
a tam nájdete aj možnosť kúpiť si lístky.
Neviem, či budú na mieste lístky k dostaniu a neviem, či sa nám podarí urobiť
záznam, ale ak sa chcete stretnúť s nami.
Lunarpunkermi, cypherpunkermi a ľuďmi, ktorí trošku inak rozmýšľajú o slobode,
obzvlášť ak ste ešte neboli v prálnej poliskošice, čo je fakt zážitok tak odporúčam
prísť hlavne teda ak ste zo stredného až východného Slovenska máte v sobotu 23.
Augusta čas tak vás
tam rád uvidím ak sa vám to nepodarí alebo tento podcast počúvate neskôr tak
sa pozrite či už náhodou na stránke nie je termín Lunarpunk Lunarpunku v Bratislave uvidíme,
ešte nemáme presný termín a tam budú samozrejme iní spíkry takže dúfam,
že to bude tiež a možno budú zverejnené aj nejaké,
prednášky z tohto z tejto akcie takže toľko bolo Nárpanku a ja som chcel,
vlastne teraz povedať niečo o takej mojej,
neviem či úplne oblúbenej téme je to taká náročná téma skôr a jedná sa o sieťové efekty.
A náročná téma to je preto, lebo im ľudia často úplne nerozumejú.
A keď im rozumejú, tak si myslia, že to je taká magická funkcia na zarábanie
peňazí a vytváranie bohatstva,
ale málo kedy vnímajú tú negatívnu stránku a temnú stránku sieťových efektov.
Takže povieme si o obi dvoch a povieme si aj o tých ťažkostiach a negatívnych efektoch.
Spomínam to a chcem o tom povedať preto, lebo sa udialo niekoľko pomerne zaujímavých vecí.
Jedná sa napríklad o nové zákony vo Veľkej Británii, Spojenom kráľovstve.
Ktoré stiažujú end-to-end šifrovanú komunikáciu, začínajú trošku trolovať a
zatvárať ľudí a pokutovať ľudí za rôzne prejavy na internete.
Teraz som videl také videjko, že robia problémy.
Je špeciálna akcia, kde odchytávajú ľudí, ktorí robia takzvaný catcalling čo
je teda akože dosť nechutné ja myslím si,
že sú to dosť primitívni ľudia ktorí to robia catcalling je také,
že ide nejaká žena si zabehať a,
oni po nej trúbia, pískajú a kričia na ňu a taký primitívny prejav ja týchto
ľudí považujem za trošku,
ako by som to povedal,
mentálne jednoduchších no ale
robili akciu že týchto mentálne
jednoduchších ľudí zatýkajú a dohovárajú im že toto sa nerobí a dávajú im pokuty
tak neviem či ste zaregistrovali že na tento túto výzvu.
Trošku horších mentálnych a kognitívnych schopností funguje pokutovanie ale
myslím si, že to veľmi nefunguje a že.
Výsledok nebude požadovaný a myslím si, že to nie je policia,
ktorá má riešiť tieto problémy,
No v Európskej unii sa začína riešiť chat control.
A chat control je vlastne praktický zákaz end-to-end šifrovanej komunikácie
a zavádzanie nejakých backdoorov.
A na to veľa ľudí povie, že avšak nemusím si nainštalovať tú appku,
ktorá je schválená z oficiálneho storu, ale nainštalujem si inú.
A tým tento problém vyrieším. a myslím si, že práve sieťové efekty zabraňujú
tomuto riešeniu tohto problému.
A poviem vám o tom, ako sa cez sieťové efekty šíria zlé regulácie.
A nie je to teda len možnosť, že sa to stane príčet kontrol,
ale vysvetlím vám, ako sa to robilo už doteraz a aké sú úspešné zavedenia regulácií
mimo demokratické procesy,
mimo hlasovanie parlamentu, mimo voľby.
Ďalšia taká negatívna vec, ktorá sa udiala, sú by si tiež s týmito obchodmi
App Store a Play Store, alebo teda poviem o dvoch.
Jedna je teda, že je stále ťažšie a ťažšie dostať do týchto obchodov rôzne aplikácie
z decentralizovanej ekonomiky.
V App Store mali napríklad veľký problém klientské aplikácie služby,
no alebo siete decentralizovanej siete protokolu Nostr,
ktoré poskytujú možnosť priamej platby medzi užívateľmi cez sieť Lightning Network
pomocou takzvaných ZAPS a samozrejme Apple povedal,
že toto je vlastne ako keby nákup v rámci aplikácie a oni chcú svojich 15 až
30% z tohto poplatku, čo sa technologicky ani nedá zrealizovať,
pretože Lightning a Apple neberie a appky v zásade musia používať ten in-app proces,
ktorý je v rámci tej aplikácii, ktorý je prepojený na Apple Pay a na kreditné karty.
Takže ďalšia aplikácia, ktorá
mala problém tento raz s Google Store a v Apple Play Store je BitChat.
Google schválil niekoľko apiek, ktoré sa tvárili, že sú BitChat a sú to normálne
skemové apky, ktoré tam pridali úplne tretie strany.
Vývojár androidovej verzie bitchatu
Kale ktorý je mimochodom aj autorom protokolu Cache tak doteraz sa mu nepodarilo
dostať jeho originálnu appku do App Store a stále bojuje s Google nie len aby odstránil tie appky,
ktoré nie sú skutočné a nie ich autorom a sú to nejaké falošné aplikácie,
ale vlastne ani nechcú schváliť jeho appku.
Možno keď už budete počúvať tento podcast, tak sa to podarí,
ale tu je vlastne ten náklad toho sieťového efektu týchto obchodov pomerne viditeľný.
A ďalší problém, ktorý nesúvisí úplne priamo s týmito obchodmi, ale nepriamo dosť, je,
že Európska únia chce podobne ako Veľká Británia zaviesť na niektorých stránkach verifikáciu veku.
A nejedná sa iba o pornostránky, ale aj napríklad o sociálne siete a podobne.
A tá verifikácia veku v EU je podľa mňa tak trošku backdoor na EID,
na elektronickú identitu a elektronický občianský preukaz.
Čo je zaujímavé, tak tá aplikácia, pomocou ktorej sa budete musieť overovať do tých slúžieb,
je teda centralizovaná v rámci Európskej únie, lebo však mnohé tieto slúžby
už overujú vek nejakým iným spôsobom ako pomocou elektronického občianského
alebo elektronické identity,
ale to bude teda schválený spôsob pomocou elektronické identity.
Tak táto aplikácia je open source. podľa všetkého je navrhnutá relatívne dobre,
že naozaj zverifikuje iba vek a nedáva žiadne ďalšie osobné údaje, takže je to vlastne,
Ako všetci aktivisti, ktorí riešia súkromie,
plieskajú, že konečne niečo Európska unia urobila dobre, je to open source a
je to urobené spôsobom, ktorý zachováva súkromie.
O radosť sme však prišli tým, že tá aplikácia bude vyžadovať overenie integrity telefónu.
To znamená, že na samotnom zariadení, kde beží táto aplikácia na verifikáciu
veku, bude musieť bežať oficiálny operačný systém schválený Google.
Pri Apple samozrejme je to implicitné, keďže Apple nepovoluje iné aplikácie,
a bude na iPhone a iPadoch beží iba operačný systém od Apple.
To znamená, že vy keď používate open source operáčný systém ako Graphene OS,
tak vám tá appka vlastne nezbehne teda nezbehne tá verifikácia veku v tej aplikácii
je to robené vlastne takým drstným spôsobom on má svoje miesto,
nevravím, že je to vždy zlé Ale existuje spôsob,
ktorým procesor vášho telefónu dokáže urobiť tzv.
Atestáciu. To znamená, že overí serveru a serveru potvrdí pomocou digitálneho podpisu.
Alebo elektronického podpisu, že na telefóne beží schválený operačný systém
a že tam beží nezmodifikovaná aplikácia.
Takže aj keď tá appka je open source, nemôžete si ju zmodifikovať a nemôžete
to bežať na open source opračnom systéme typu Graphene OS.
A takže to je veľké negatívum,
pretože sieťový efekt toho,
že potrebujete mať verifikáciu veku na to,
aby ste z EÚ mohli pristupovať na nejaké služby, vás dotlačí do proprietárneho
uzavretého operačného systému a vlastne potláča veľkú časť výhody toho,
že tá samotná aplikácia na overenie je open source.
Pričom sa to dá spraviť tak, aby toto nebolo vyžadované pomocou tzv. zero knowledge proofs.
Čiže sú tam vlastne dva tie sieťové efekty,
Jeden sieťový efekt prislúcha tomu samotnému operačnému systému,
že je to teda Android od schváleného výrobcu.
A mimochodom Graphene OS vie tiež urobiť túto atestáciu, ale musí server veriť
tomu, že Graphene OS je dobrý, bezpečný operačný systém,
čo je veľmi vtipné, pretože Graphene OS je ešte bezpečnejší ako väčšina, ja neviem,
5 rokov starých nejakých Samsung alebo akýchkoľvek iných implementácií Androidu.
Ktoré možno už nedostávajú bezpečnostné aktualizácie Samsung.
Teda je s nimi relatívne dobré a robí aktualizácie dlhšie, ale napríklad na
nejaké staršie telefóny už nemusia mať aktualizáciu.
Tam tá atestácia zbehne a na Graphene OS, ktorý je aktualizovaný a pomerne dobre
zabezpečený a nedovoluje robiť žiadne zmeny, to nezbehne.
Ale aj keby to fungovalo na Graphene OS, tak sú rôzne iné verzie Androidu,
ktoré majú svoje použitie, možno sú aktuálnejšie na staršie telefóny a podobne, tak tam to nezbehne.
A druhý problém je, že teda na to, aby ste mohli pristupovať na nejaké služby,
vrátanie sociálnych sietí, si budete musieť vybaviť tú európsku elektronickú
identitu, ináč vám to nezafunguje. Aspoň tak to vyzerá teraz.
Poďme teda k sieťovým efektom a ako všetky tieto veci súvisia so sieťovými efektami.
Tak sieťové efekty vyplývajú z pozorovania autora Eternetu a podľa neho sa to
teda volá aj Metcalfého zákonu.
A on si všimol, uvedomil si skôr,
že hodnota nejakej siete, v jeho prípade to bola ešte lokálna počítačová sieť
v rámci firmy, alebo školy, alebo doma,
narastá kvadraticky, to znamená N na druhú.
To nie je teda úplne, že presne, ale tá kryvka je,
voláme to v informatike že
sa asymptoticky blíži alebo
je asymptoticky ohraničená touto funkciou
ale poviem vám to aj nematematickým a
neinformatickým spôsobom a v zásade rastie hodnota tej siete pomocou druhej
mocniny počtu úzlov v tej siete takže si to poďme rozmeniť na drobné Ak máme dva počítače v sieti.
Tak medzi nimi existuje jedno spojenie.
Takže máme vlastne možnosť, že jeden počítač sa baví s druhým a druhý s prvým.
Ak pridáme ďalší počítač do tejto siete, takže máme tri počítače,
tak máme už tri spojenia.
Ak pridáme ďalší, tak máme vlastne ku každému existujúcemu spojeniu počítaču
a pribudnú ďalšie spojenia,
takže to bude 6 prepojení,
ak správne počítam.
Čiže ako nám postupne rastie počet úzlov, tak počet tých pripojení rastie výrazne rýchlejšie.
Čiže keď pridáme ďalší počítač, tak nám pribudne toľko spojení,
koľko už existujúcich počítačov v tej sieti je.
Takže takýmto nejakým spôsobom to narastá a to sa teda blíži tej jednoduchej mocne N na druhu.
To znamená, že napríklad keď máme internet a ten má miliardu užívateľov,
tak hodnota internetu a počet možných komunikačných spôsobov sa blíži milión na druhu,
čo je veľmi fajn.
A toto vlastne umožnilo raketový nárast rôznych služieb, ktoré tieto sieťové efekty využívajú.
Kde sa tie sieťové efekty objavujú, tak je to napríklad komunikácia samotná,
čiže taký, že messaging alebo e-mail.
Hej, že ak narastá počet užívateľov, ktorým môžete napísať e-mail,
tak hodnota pre toho človeka narastá kvadraticky s počtom užívateľov.
To isté pri messaging aplikáciách ako napríklad WhatsApp, Signál a tak ďalej.
Tu je teda prvý problém, ktorý si môžeme všimnúť,
že ak radikálne klesne počet užívateľov napríklad služby Signál,
ktorá je end-to-end šifrovaná v prípade zákazu end-to-end šifrovanej komunikácie pomocou chat control,
tak nám vlastne radikálne klesne užitočnosť tohto nástroja.
Takže predstavme si, že máme signál, môžeme napísať komukoľvek v zásade,
koho telefónne číslo máme ak nemá nainštalovaný signál tak si ho jedným klikom
nainštaluje z Play Store alebo z App Store a môžeme si písať a telefonovať prakticky
s kýmkoľvek môžeme sa pripájať do četovacích skupín, tam to mimochodom,
tá funkcia nie je n na druhu, ale dva na n tu vďaka tým skupinám a koľko je
možných skupín čiže to je ešte brutálnejší sieťový efekt Ďakujem za pozornosť.
No a takže používame signál, šifrujeme end to end a zrazu teda niekto povie,
že šifrovaná komunikácia nie je dovolená.
Čo to v praxi znamená? V praxi to znamená, že signál Foundation,
čo je neziskovka, ktorá robí túto messaging aplikáciu,
je postavená pred rozhodnutie, buď nainštaluje backdoor pre Európsku úniu,
aby mohla sledovať, o čom si ľudia píšu v nejakej forme,
či už je to klientské skenovanie,
alebo skenovanie na serveroch, alebo odovzdanie nejakého prístupu cez nejaké
klúče nejakým úradníkom, ktorí to budú mať sledovať.
Alebo sa môže rozhodnúť, že odíde z európskeho trhu.
Môže sa samozrejme tváriť, že paňk, že kašlem na vás, my sme americká neziskovka
na nejaké európske regulácie,
nemusíme brať ohľad, ale v tom príde Európska únia a povie Google a Apple,
že pozrite sa, vy ste na európskom trhu, Tu sú takéto pravidlá,
táto aplikácia tieto pravidlá porušuje,
takže prosíme pre užívateľov z EÚ, aby ste vyhodili túto aplikáciu,
aby si užívateľia nemohli nainštalovať.
Takže čo sa stane? Všetci užívateľia, ktorí majú iPhone,
čo teda vy nemusíte byť fanúšikovia iPhoneu, ale veľa ľudí ten iPhone má a používa,
je to tá kľudne tretina až polovica vašich konkrétnych známych má ten iPhone,
tak zrazu zistite, že im neviete napísať, lebo si nebudú chcieť vymeniť telefon,
len kvôli tomu, že vy im chcete písať end-to-end šifrované správy.
Z Google Play Store samozrejme táto aplikácia je tiež vyhodená.
Tam si ju síce môžete nainštalovať či už priamo pomocou open-source-ového forku
MOLI alebo si ju môžete nainštalovať cez niektorých z alternatívnych app storov,
alebo aj priamo ten APK súbor.
Ale čo sa stane je, že väčšina vašich známych si to nenainštaluje,
pretože vôbec nevedia, že sa to dá.
Nechcú si inštalovať nejaké app story, ďalšie alternatívy play storu alebo alternatívne
obchody s aplikáciami a stane sa to, že ten signál sa pre vás stane nepoužiteľný.
Budete si písať s vašimi tromi kamarátmi, ktorí sú...
Super drsný, ale v zásade sa komunikačne podriadite Európskej únii,
ktorá bude väčšinu vašej komunikácie vidieť,
pretože chcete komunikovať možno s rodinou, ktorá nie je až tak technicky zdatná
a nechce prejsť z iPhoneu alebo si nechce inštalovať tieto aplikácie.
Zrazu zistíte, že ste v skupinách rodičov detí v škôlke, rodičov detí v škole,
rôzne krúžky, rôzne záujmové skupiny.
A vlastne tá využiteľnosť tej aplikácie Signál u vás klesne.
Mnohí samozrejme poviete, že dobre, ale my aj tak nepoužívame Signál,
lebo rodičia v škôlke ho nemajú, ale majú WhatsApp.
Ale WhatsApp má tiež celkom dobre, respektíve veľmi podobné šifrovanie ako signál.
Mám k nemu nejaké dosť zásadné výhrady, ale v zásade všetci ostanú na tom vocepe,
akurát to už nebude end-to-end šifrované minimálne pre európskych užívateľov.
Takže aj napriek tomu, že my možno vieme, ako technicky zdolať,
môžeme si pustiť VPN-ku, môžeme si kúpiť SIM-kartu z inej krajiny, zohnať si play účet,
overiť sa na inú simku.
99,59% ľudí toto neurobí a tá aplikácia pre nás úplne stratí hodnotu.
Čiže to sú komunikačné sieťové efekty.
Veľmi podobne je to aj na rôznych trhoviskách. um,
Je oveľa lepšie dať reklamu, že chcem predať,
neviem, starý notebook alebo starší telefon na sociálnu sieť,
kde máte nejaký dosah a kde ľudia niečo také hľadajú alebo na portál,
ktorý sa špecializuje prepájaním ľudí, ktorí niečo predávajú a ľudí, ktorí niečo kupujú.
A môže to byť ebay, môže to byť slovenské, české stránky.
Tam je ten sieťový efekt. Je tiež vlastne kvadratický, ale teda závisí od počtu
predávajúcich a kupujúcich.
Tie prepojenia sú vlastne len medzi nimi.
Čiže keby pribúdala len jedna strana, tak je to problém.
Tento problém si najlepšie ilustrujeme na službe osobnej prepravy napríklad
Uberu a tu odporúčam veľmi dobrú knižku od Andrewa Chana,
ktorá sa volá Cold Start Problem a to je vlastne ďalšia taká temná stránka sieťových
efektov že ono, keď ten sieťový efekt už funguje a je naštartovaný,
tak je to samozrejme super,
Väčší problém nastáva vtedy, keď ho chcete iba naštartovať, pretože vtedy je
tá stránka alebo služba prakticky nepoužiteľná.
Takže Andrew Chen robil v Uberi,
A vlastne riešil ten problém, že predstavte si, že Uber príde do nejakého vášho
mesta, napríklad do Brezna.
Ešte tam nie sú žiadny vodiči, ešte tam nie sú žiadny užívateľia, ktorí by chceli jazdiť.
Predstavte si, že pribudne jeden vodič.
Tak je tam jeden vodič ak zatiaľ nie sú žiadny uživatelia tak je naštvaný,
lebo má pustenú apku a nikto nechce, aby ho ten vodič odviezol.
Takže čo urobi táto služba môže to byť Uber,
Bolt alebo akákoľvek iná začne robiť reklamu aby ľudia začali jazdiť takže urobia
reklamu a zrazu chce v rovnaký moment 10 ľudí,
odvoz, ale ten jeden vodič vie byť naraz iba na jednom mieste.
To znamená, že ľudia sa pozerajú na tú apku, píše im, že najbližšie auto ich
môže zobrať za dve hodiny, alebo im rovno napíše, že pardon,
nemám žiadného voľného vodiča.
Čo sa stane? Užívateľia apku zmažú a povedia si OK, toto je nejaká blbost, však to nefunguje.
Chcel som odviesť a nikto ma nechce odviesť. Takže je to zbytočná apka.
Podobne to môže byť, ak sa im nepodarí urobiť túto reklamu.
Tak je vodič a vodič proste za dva dní sedenia v aute a čakania,
že či niekto nechce odviesť, apku
odinštaluje a ide robiť bud normálneho taxikára alebo niečo úplne iné.
Čiže akýkoľvek nesúlad medzi ponukou a dopytom,
spôsobí, že tá služba sa stane prakticky nepoužiteľná, pretože tá hodnota toho
sieťového efektu je v možných prepojeniach, teda v možných spojeniach ponuky a dopytu.
A keď tá služba toto nedokáže zabezpečiť, tak ľudia prejdú na iné služby.
Nejakým iným spôsobom vyriešia problém, ktorý mali a odjdu. Čiže vlastne ešte
výrazne zhoršia ten pôvodný problém.
Čiže je to veľmi podobné to vidím napríklad keď už sme pri tom messagingu, tak je veľmi cool,
teraz super bezpečná private messaging aplikácia Simplex má veľmi dobrý protokol
a tak ďalej ale väčšina ľudí si ju nainštaluje zistí,
že vlastne tam nemá žiadne kontakty keďže zachováva súkromie až natoľko že tam
nie sú telefónne čísla tak tam naozaj nikoho nemáte a musíte si od každého reálne
vypýtať spôsob, ako sa nakontaktovať,
aj keď už máte ich telefónne číslo, e-mail, máte ich na iných messaging službách,
tak ten štart, ten cold štart toho messinžera je tak náročný,
že vlastne väčšina ľudí po pár dňoch experimentovania, a možno po pár minútach
až hodinách experimentovania si povie, že OK,
tak táto appka mi je vlastne na nič.
Lebo tam nikoho nemám, nemám si s kým pokecať.
Ja mám napríklad na Symplexe dvoch ľudí, s ktorými si píšem.
Mám tam jednu skupinu, kde je jedna správa asi raz za mesiac,
ale ja teda Symplex používam na to, že si posielam linky a správy medzi zariadeniami,
takže tu mám Daylight komputer aby som teda videl čítať túto na slniečku,
vonku a keď si chcem niečo prečítať, tak si cez Simplex pošlem linku alebo PDF-ko
a tu si ho otvorím, takže takýmto spôsobom vlastne komunikujem medzi tými zariadeniami.
Čiže pre väčšinu ľudí,
tak zistia, že OK, je to appka, ktorá funguje, má pekné užívateľské rozhranenie,
každému vyhovuje, ale podľa mňa je fajn.
Zachováva súkromie, naozaj má veľmi dobrú anonimitu, môžete mať rôzne profily,
ktoré nie sú prepojiteľné.
Ten protokol je celé dobré, ale keď zdvihnem,
otvorím appku, zobriem telefon, otvorím appku a chcem napísať môjmu spolužiakovi
zo Strednej, o ktorom viem, že niečo rieši a chcem sa o niečo opýtať,
tak mu nemám ako napísať, lebo ten sieťový efekt tam nie je a musím vlastne
nájsť iný komunikačný kanál a keď mu mám napísať e-mail alebo cez WhatsApp,
tak sa ho rovno opýtam cez tú službu a nenútim ho inštalovací appu.
Takže myslím si, že šanca nejakého naštartovania sieťového efektu v Symplexe je pomerne nízka.
Práve preto, že tomuto sa nikto nevenuje.
Takže aj keď chápem sentiment, že nechcete dávať telefónne číslo,
tak ja som videl veľmi peknú prednášku Moxi Marlinspajka, čo je zakladateľ signálu.
Už nie je teda CEO, ale aj zakladateľa stále robí na signále.
The infrastructure is moving, niečo také, dám linku pod podcast a tam práve
vysvetluje, že áno, telefónne čísla nie sú dobré pre súkromie,
ale sú dobré na to, aby tá aplikácia bola použiteľná, pretože keď chcem napísať
tomu spolužiakovi zo strednej, tak jeho číslo už mám v zozname a stačí,
keď kliknem, že nová správa,
nájdem jeho meno a môžem mu rovno písať bez toho, aby sme si to predu museli
vymienať nejaké identifikátory,
alebo kľúče alebo niečo podobné.
Takže tento cold start problém je vlastne, my nejakú formu tohto problému máme aj v podnikaní.
O tom som tiež hovoril v kurze pre podnikateľov.
A ten problém je, že každý podnikateľ rieši jeden z dvoch problémov.
Buď nestíha predávať, to znamená nemá do zákazníkov, alebo nestíha vyrábať,
teda nemá dostatok ľudí na vytváranie toho, čo predávajú.
Málo kedy je podnikanie v ekvilibriu, kedy dokážem produkovať úplne presne toľko,
koľko dokážem predať a nie viac a nie menej.
Takže to je teda problém, podobný tomu coldstart problému, ale v prípade sieťových
efektov je oveľa, oveľa náročnejší.
Ja s tým mám aj osobnú skúsenosť. Založil som platformu Hacktrophy,
ktorá sa venovala prepájaniu hekerov, ktorí auditovali a pomáhali hľadať zraniteľnosti,
a firiem, ktoré mali nejakú službu, ktorú bolo potrebné zauditovať.
Pričom to prepájanie bolo vo forme odmeny, to znamená, že primárna platba bola
tomu hekerovi za to, že ukázal konkrétnu zraniteľnosť.
Čiže je to dosť efektívne, pretože nemusíte platiť za bezpečnostný audit,
ktorý nič nenajde, aj keď teda taký som asi ešte ani nevidel.
Založil som aj firmu, ktorá sa venovala bezpečnostným auditom alebo teda penetračným testom.
Ale pre ľudí, alebo pre podnikateľov to bolo super v tom, že naozaj hlavne platili
za nájdené zraniteľnosti.
No a myslel som si, že keďže je to takéto super, že vlastne to skoro nič nestojí,
kým vám nikto nedodá nejakú hodnotu,
takže bude veľmi ľahké nájsť tých klientov, ktorí si tú službu objednajú a že
budeme musieť robiť veľké promo u hekerov, aby sme teda našli dostatočné množstvo
hekerov, ktorí sú šikovní. šikovný.
Takže toto sa ukázalo, že problém bol presne opačný, hekerov sme mali dosť,
ale nevedeli sme zohnať platiacich klientov, pretože to,
jednak sme to veľmi zle predávali a neboli sme v tom predaji dobrí a jednak
to bolo pomerne ťažké vysvetliť, že ako taký systém funguje a ľudia asi radi veci budžetujú,
takže keď nevedia dopredu povedať, že koľko to bude stáť tak to bude problém
takže platforma Hectrophy už nefunguje máme tam pekný farewell message môžete
si pozrieť ako sme to ukončili,
tak pekne geekovsky spravil som vibe kódovaciu goodbye stránku,
ukončili sme korektne všetky kontrakty a postupne tú firmu zatvárame.
Respektíve to už sú len nejaké byrokratické veci, ale služba je už teda vypnutá.
Čiže ono je to reálny problém, že veľa ľudí si povie, že ja idem založiť super startup,
ktorý bude len prepájať ponuku s dopytom, budem ako Uber, že v zásade nič nebudem
robiť a tam sa to nejako prepojí a budem ťažiť z toho sieťového efektu.
Tak väčšinou je teda presne tento problém, že ľudia si tú vašu appku nainštalujú
alebo sa na nej zaregistrujú.
Chcú sa teda prepojiť s tou druhou stranou a zistia, že tam tá druhá strana
nie je alebo nie je v dostatočnej kvalite a cene a na appku na druhý deň zabudnú.
Čiže tam ľudia nečakajú, že niekto tam niekedy v budúcnosti príde.
Možno zo pár super hardcore fanúšikov ale určite nie masy ľudí takže.
Toto je problém tých sieťových efektov a veľa ľudí
si pôjde kvadratický rast bude hokejka a v skutočnosti zistia že musia brutálne
dotovať tú jednu stranu ktorá je tam v nedostatku alebo musia brutálne investovať
do toho rastu pretože tá hokejka A jasné,
keď už ste služba typu Facebook s miliardou a viac užívateľmi,
už teraz asi niekoľko miliard,
tak už tam ten sieťový efekt cíti.
Jasné, hoci komu viem napísať cez Facebook alebo minimálne ho tam viem nájsť.
Alebo takmer hoci komu na tejto planete.
Ale keď to začínalo, tak to bolo o tom, že tam bolo treba nejakým spôsobom dostávať
tých ľudí a musel sa ten sieťový efekt nejakým spôsobom naštartovať.
Podobne to bolo napríklad s
Airbnb, že zakladatelia Airbnb sami chodili s foťákom a prehovárali ľudí,
že preboha ubytujte u seba za peniaze v tejto prázdnej izbe niekoho a my vám
to aj nafotíme, aj vám urobíme ten listing a museli investovať brutálne veľa
energie do toho, aby vytvorili tú ponuku.
Ten dopyt sa vytváral lakšie, ale tá ponuka bola veľmi náročná.
Takže na jednej strane je veľmi ťažké sieťové efekty naštartovať a veľa ľudí
si fičí na tom, že keď už bude ten sieťový efekt, tak už bude hokejka,
ale dostať sa k nemu je extrémne náročné a je to oveľa ťažšie ako keď robíte
inštalatéra alebo spravujete servery,
alebo programujete niečo, lebo si nájdete zo pár zákazníkov a nezávisí to celé
na tom, že tých užívateľov bude veľa.
Proste máte trochu voľného času, vyplníte ho prácou pre jedného človeka a toto
je oveľa lakšie naštartovať ako hokejku sieťového efektu.
Mimochodom, toto je jeden z dôvodov, prečo vôbec existujú startupy a scale-upy.
Startup je nejaká relatívne fungujúca služba,
ktorá väčšinou zháňa peniaze investorov
na to aby mohla narástať a naštartovať tieto sieťové
efekty a bez toho rastu a bez
tej brutálnej finančnej investície to nezafunguje
preto vlastne tie VC fondy ktoré poskytujú tento kapital na ten ťažký rozbeh
na začiatku väčšinou skončia s oveľa väčším podielom v tej firme ako.
Pôvodný zakladatelia tej firmy.
Takže aj keď sú často veľké valuácie a všetci si myslia, že zakladatelia brutálne zbohatli,
tak veľmi často, keď sa to podarí, tak zbohatne skôr VC fond,
ktorý pomohol naštartovať ten sieťový efekt minimálne teda peniazmi ako samotní
zakladatelia tej firmy. A,
Takže, hackovanie sieťových efektov, mne sa veľmi páčia dva hacky.
Jeden, alebo začnem takto, že je veľmi dobré, keď vaša služba dokáže stavať
na už existujúcom sieťovom efekte.
Takže príklad je napríklad ten signál, že sieťový efekt znalosti telefónneho čísla je super.
Signál mal dokonca, neviem, či to ešte funguje, ale mal možnosť kedysi,
že keď chcete napísať signál správu na číslo, ktoré ešte nemá nainštalovaný signál,
tak vám automaticky vytvorí SMS-ku, že ahoj,
ja som ten a ten a chcem ti napísať cez signál, ale ty ho nemáš nainštalovaný,
tak tu si ho stiahnia linka, že kde si môže stiahnuť signál a že je to zadarmo
a môžeme si bezpečne písať.
Čiže využitie toho, že ľudia už pracujú na tom, že si robia tie kontaktlisty,
tie adresáre a píšu si tam do tých zoznamov kontaktov telefónne čísla a e-mailové adresy.
Druhý pekný príklad sú kalendárové pozvanky.
Tie využili sieťový efekt e-mailu. Ak viem niekoho e-mail, tak ho viem pozvať
na stretnutie zo svojho kalendára a jemu príde e-mail, normálne,
ktorý si vie prečítať v e-mailovom klientovi, že,
ahoj, pozývam ťa na stretnutie v piatok 14.00 v tej a tej kaviarni na tomto mieste,
bude trvať hodinu a prosím klikni na túto linku, ak mi chceš teda potvrdiť alebo
na túto linku, ak sa nemôžeš zúčastniť.
Čiže aj keď niekto nemal ešte žiadnu aplikáciu,
ktorá podporovala tieto kalendárové pozvánky, tak pre nich to bol normálny e-mail,
ktorý proste bol v texte, ktoré mu rozumel a vedel, čo sa deje,
vedel, že je pozvaný na stretnutie a mohol kliknúť, že prídem, neprídem.
V prílohe tohto e-mailu bol súbor s príponou ICS, čo je teda kalendárová pozvánka.
A keď e-mailový klient druhej strany rozumel týmto pozvánkam tak sa zrazu v
nejakej forme objavil okienko na potvrdenie alebo cez jeden klik si človek mohol pozrieť,
že či vtedy má čas a mohol jedným klikom potvrdiť alebo nepotvrdiť a to potvrdenie
alebo nepotvrdenie tiež prišlo naspäť e-mailom. Čiže.
Celý tento systém kalendárových pozvánok je postavený na protokole e-mailu,
ktorý už má nejaký sieťový efekt a len ho využíva a celá komunikácia, posielania,
príjmania je postavená na tomto sieťovom efekte.
Čiže je to v podstate čistý e-mail a akurát skúsenosť pre užívateľov,
ktorí majú nainštaľovanú aplikáciu kalendára, je o to lepšia,
že je to pohodlnejšie, že sa to rovno pridá do kalendára, že vidí,
či má vtedy čas a tak ďalej.
Takže to je ďalší hack. Veľmi pekný hack má napríklad aj aplikácia Vexl,
čo je teda československá aplikácia, ktorá prepája ľudí, ktorí kúpujú alebo
predávajú bitcoin za fiat peniaze alebo za nejaké služby.
Dajú sa tam ponúkať aj produkty a služby.
Čiže môžete tam predať váš starý počítač mobil za bitcoiny alebo môžete vymeniť
eurá alebo české koruny za bitcoin alebo opačne.
No a táto aplikácia
vlastne využíva zase sieťový efekt telefónnych
čísel ale ešte podľa mňa šikovnejším spôsobom a keď sa máte navzájom v kontaktoch
tak je to samozrejme najlepšie lebo viete odhaliť navzájom svoju identitu to
mimochodom nie je automatické ale vy len vidíte,
že OK máte sa navzájom v kontaktoch takže ste ako keby priamy kontakt takže sa poznáte.
Ale samozrejme pravdepodobnosť, že niekto z vašich kontaktov zrovna teraz chce
kúpiť alebo predať Bitcoin respektíve má opačnú potrebu je dosť nízka.
Takže táto aplikácia vlastne zväčšuje ten sieťový efekt aj na kontakty kontaktov,
čiže ak máte nejakého spoločného známeho.
Čo je super tak toho spoločného známeho nemusíte mať v aplikácii Vexl čiže keď
ja mám vo svojom zozname kontaktov.
Spolužiaka zo strednej školy použijem zase tento príklad a niekto k tomu dajme
tomu, že ja chcem kúpiť bitcoin niekto chce predať bitcoin a ten niekto, kto chce predať bitcoin,
s tým môjim spolužiakom zo Strednej chodil zase na výšku a má ho tiež v zoznáme
kontaktov, tak mne to ukáže, že vy sa síce nepoznáte,
ale máte teda, vidíte ten inzerát, takže máte opačný problém,
alebo dokážete si pokryť tento problém kúpia predaja Bitcoinu a máte jedného spoločného známeho.
A keď sa rozhodnete, tak vám to môže povedať o sebe, že kto ste a obidvaja sa
môžete obrátiť na toho spoločného známeho,
čiže môj spolužiak zo strednej a jeho spolužiak z výšky a opýtať sa na reputáciu,
že či nie sú nejaký divný človek a tak ďalej.
Čiže ten sieťový efekt tých kontaktlistov je rozšírený, pričom ale ten náš spoločný
známy, ten môj spolužiak zo strednej, vôbec nemusí vedieť, čo je Bitcoin,
vôbec nemusí mať nainstalovanú appku Vexel,
len sa dozvieme že kto je ten náš spoločný známy a môžeme mu akokoľvek zavolať
a opýtať sa ho či je ten druhý človek v pohode a či s ním chceme obchodovať.
Dobre, čiže to sú také tie pozitívne sieťové efekty, aj keď majú negatívnu stránku,
že je veľmi ťažké ich naštartovať.
Čo sú negatívne? Tak v prvom rade cez sieťové efekty je možné pretlačať regulácie.
Takým úplne ukážkovým príkladom tohto je americký zákon FATCA.
A americký zákon FATKA vznikol preto, lebo americký daňový úrad zistil,
že veľa Američanov má privátne bankové účty vo švajčiarských bankách,
o ktorých daňový úrad nevie a skrývajú tam teda majetok a možno nejaké príjmy
a tým pádom ich nevedia dostatočne zdaňť.
A samozrejme prijať zákon v USA, ktorý povie, že fuj fuj nerobte anonimné účty,
ktoré k nám nereportujú.
Tak takýto zákon Švajčiarskú banku za normálnych okolností v zásade nezaujíma.
A oni tým, že predávajú službu bezpečnosti a súkromia uloženia peňazí,
tak sa samozrejme môžu zasmiať, že jasné,
tak náš biznis je postavený na tom, že vám nereportujeme, tak to,
že ste si vyprijali zákon, je síce pekné, ale nám ten zákon kazí biznis,
takže vám reportovať nebudeme.
Lenže ten zákon vyzerá tak, že ten zákon samozrejme musia dodržiavať všetky americké banky.
A banky navzájom majú interakcie pomocou tiež sieťových efektov,
čiže keď chcete poslať peniaze z Ameriky do Švajčerska,
tak to prejde cez nejaké takzvané
intermediary banky alebo teda prostredníkov a nejakým spôsobom tie peniaze po
tej sieti preputujú z tej možno nejakej regionálnej americkej banky cez korenspondenčnú
banku typu JP Morgan alebo niečo podobné,
možno prídu do Európy cez Deutsche Bank a potom skončia teda vo Šváčiarsku.
Takže takýmto nejakým spôsobom to funguje.
No a ten spôsob, akým vlastne donútili tie primárne švajčiarské banky,
aby robili reporting je nasledovný.
Americký zákon povedal, že ak americká banka posiela peniaze do zahraničia,
a tak to bude fungovať tak,
že buď tam pošle peniaze a tá druhá inštitúcia, cez ktorú to ide,
alebo v ktorej to končí primárne,
bude reportovať, to znamená, zmluvne sa zaviaže, že bude reportovať americkému
daňovému úradu a bude vyhodnocovať, či sú to teda klienti z USA alebo nie.
A reporting sa týkal teda ľudí, ktorí majú niečo z Amerikou,
sú občania alebo daňoví rezidenti alebo niečo podobné a.
Takže to je jedna možnosť, že OK, Švajčiarská banka povie, že fajn,
budem reportovať a tým pádom peniaze z americkej banky prídu do Švajčiarskej
banky a všetko je v pohode.
Americký daňový úrad je rád, že dostáva informácie od kooperujúcej banky.
No a tá Švajčiarská banka to samozrejme nechce robiť dobrovoľne.
Tak druhá možnosť je, že americká banka, keď teda niekto chce poslať peniaze
do tej švajčiarskej banky,
z prevodného príkazu zoberie 30%, to nie je sranda, naozaj to bolo 30%,
tie pošle americkému daňovému úradu ako zrážkovú daň a na cieľový účet dorazí 70%.
No a teraz si predstavte, že ste švajčiarská banka a máte účty ľudí a klientov
a máte tam možno firemné účty a zrazu vaši klienti dostávajú o 30% menej peňazí,
ako im odosielateľ odoslal,
tak vaši klienti asi nebudú radi.
Mimochodom to mohol byť klient, ktorý nemá nič z USA, ktorému teda mali prísti peniaze.
Takže ste švajčerská firma, ktorá predáva čokoládu do USA.
A zrazu teda vyfakturujete 50 tisíc alebo vyfakturujete 100 tisíc dolárov, aby som nemusel deliť.
Vyfakturujete 100 tisíc dolárov klientovi, klient zaplatí 100 tisíc dolárov
a vám príde 70 tisíc dolárov a nič sa nestane.
Tak samozrejme, klient takéto banky je naštvaný, tak príde do banky a povie, že halo,
čo riešite, že ja chcem dostať svoje prachy a potrebujem robiť biznis a nemôžete
mi zobrať 30%, aj keď teda tých 30% zoberie tá banka a pošle ich tomu daňovému úradu.
Tak Švajčerská banka samozrejme vďaka tomu, že poskytuje službu prevodných príkazov,
ktoré majú tento sieťový efekt,
tak podpíše tú reportingovú dohodu,
alebo teda zapojí sa do toho reportovania a bude reportovať a výrobcovi a predajcovi
čokolády bude chodiť 100%,
ale zároveň teda tá banka musí bonzovať všetkých amerických zákazníkov.
Čo je zaujímavé, lebo toto sa stalo doslova na celom svete.
V zásade myslím, že posledná krajina bola myslím Tanzania, kde boli banky,
ktoré toto nepodpísali.
Tam nakoniec skončili americkí agenti, čo bola celkom koubojka a riešil sa tam pranie peniazy.
Ale v zásade všetky banky dodržujú zákon, ktorý prijal americký kongres a nemá
nič s parlamentami a vlastne nejakým legislatívnym a regulačným procesom v danej krajine.
Hej, čiže USA, tým, že je taký silný hráč, tak dokázala vlastne vytvoriť zákon,
ktorý platí na celom svete, aj napriek tomu, že nemá žiadnu legislatívnu právomoc v týchto krajinách.
No a toto, keď teda zbadala Európska unia, že toto sa dá, tak oni to začali
robiť vo veľkom, takže ak máte európskych zákazníkov,
a ste aj zahraničná firma, tak musíte doĺčiavať GDPR a množstvo iných vecí.
Takže takto sa v zásade zavádzajú rôzne iné regulácie dan z pridanej hodnoty GDPR rôzne.
Regulácie trhov, napríklad crowdfundingové platformy musia reportovať kto koľko zarobil.
Rôzne finančné služby samozrejme ďalej.
Veci typu osobné údaje, ale teda aj v súvislosti s umelou inteligenciou a tak
ďalej, ochrana súkromia.
A toto zacítila teda dosť aj EU, aj USA, dosť vlastne sa snažia zneužívať tieto,
oni hovoria, že využívať, ale podľa mňa zneužívať tieto sieťové efekty,
aby teda vyťažili čo najviac a aby mali vlastne veľký tlak na firmy,
ktoré možno ani nemajú infraštruktúru v rámci,
v rámci danej krajiny alebo v rámci Európskej únie.
Ale aj napriek tomu tieto krajiny chcú regulovať a chcú ich nejakým spôsobom,
tieto firmy chcú regulovať a chcú ich nejakým spôsobom ovládať.
Hovoriť im, čo majú robiť, aké majú byť USB konektory alebo aké majú byť nabíjacie
konektory a ako sa má recyklovať a z akých materiálov, čo môže byť a tak ďalej.
Čiže je to ako brutálne centrálne plánovanie cez regulácie, nehovorím teda o
eurofondoch a peniazoch a fiadmenách, čo sú...
Naozaj sa fakt dostávame do stavu, ktorý sa pomaly už začína blížiť centrálne
plánovaným ekonomikám, ktoré poznáme z minulosti a teda dopadli pomerne zle.
A myslím si, že ten rozpad bohatstva vidíme. Vidíme rôzne regulácie.
Environmentálne, energetické a tak ďalej, ktoré, rôzne sankcie a tak ďalej,
ktoré vlastne znižujú bohatstvo spoločnosti.
Tie mechanizmy na regulácie sú rôzne a nevždy zafungujú.
Napríklad mne prišlo veľmi vtipné to, že Európska unia chcela regulovať AI firmy a AI modely.
Ešte predtým, ako bola regulácia, tak vlastne povedali, že budú to regulovať
cez GDPR a cez nejaký súhlas so spracovaním údajov.
Načo teda veľké firmy povedali, že OK, tak proste tie modely v EU nebudú fungovať.
Dokonca aj open source modeli dodnes majú často klauzulu, že nie je dovolené
ich používať v Európskej únii a teda väčšinou nie sú ani stiahnutelné z EUR.
Takže sú modely, kde si naozaj musíte pustiť VPN-ku, ak si to chcete stiahnuť
v EU, ale v zásade potom aj často porušíte licenciu.
Takže toto im podľa mňa veľmi nevyšlo, lebo chceli byť veľmoc v regulovaní umelej
inteligencie a ten trh je taký obrovský,
že tie firmy sa nechcú nechať spomaliť nejakým európským regulátorom,
aby každý model získal 350 pečiatok Európskej únie.
Takže oni radšej pustia ten model všade okrem EU čiže OK,
tak mínus koľko je 300 miliónov obyvateľov
takže ostáva niečo cez 7 miliard a to je dostatočne veľký trh čiže napríklad
v tomto prípade nemali až taký sieťový efekt vlastne využívali len sieťový efekt
toho lokálneho trhu ale nevedeli vyviesť tú reguláciu von oni teda čakali,
že každý bude chcieť vlastne robiť tie modely tak,
aby ich mohli predávať aj v EÚ a teda každý model, ktorý vznikne a každá AI služba, ktorá vznikne,
bude vlastne splňať tú európsku reguláciu a to bol ako mokrý sen regulátorov
v EÚ, že to dajú a že teda budú nastavovať štandardy a pravidlá pre umelú inteligenciu,
ale to odvetvie sa proste hybe takou rýchlosťou, že si povedali OK,
tak však v EÚ to môžu dostať posledný, my nemáme čas, my potrebujeme inovovať,
je brutálna konkurencia a tak proste nespustíme služby.
Takže ja s paraguajskou IP adresou a paraguajskou kreditkou som mal dostupný
advanced chat mod a rôzne v chat GPT a klot,
ktorý vôbec neviežal v EU vtedy a tak ďalej.
A mohol som to používať a vlastne užívateľia v EÚ proste boli chudobnejší,
lebo teda nemohli využívať najlepšiu službu, ktorú by si inak vybrali,
ale nemôžu si ju vybrať kvôli regulátorovi.
Tie spôsoby regulácie sú rôzne. Bude to nejaký taký, akože veľký medzinárodný tlak,
zvlášť, keď teda majú tie firmy dosť zákazníkov z EU a prípadne tam majú aj
pobočky, čiže zatlačiť na Apple, Google, Amazon,
je pomerne jednoduché, lebo často majú niekde v Luxemburgu alebo Výrsku pobočky,
cez ktoré vlastne obsluhujú európsky trh.
Čo sa týka iných spôsobov regulácie, lebo vy si môžete založiť samozrejme americkú firmu,
ktorú európska regulácia nemusí zaujímať, Ale potom sa vám stane to,
že chcete príjmať peniaze a chcete si vytvoriť napríklad účet u nejakej spoločnosti,
ktorá vám umožní príjmať platobné karty a tam už hneď uvidíte,
že zrazu musíte splňať oveľa viac regulácií a oveľa viac vás kontrolujú,
že či teda vyberáte správnu DPH a podobne.
A samozrejme vždy existuje možnosť že keď prídete do EU tak vás na hranici zatknú keď zistia,
že ste niečo nedodržiavali takže tam je samozrejme stále aj tá teritoriálna.
Teritoriálny spôsob vynúcovania tie ľudia je to sieťový efekt španielskej pláže,
že chcete ísť do Španielska alebo do Chorvátska na pláž pristanete a zatknú
vás lebo ste obchádzali DPH alebo niečo podobné,
čiže cez platobné siete sa to dá vynútiť,
no a druhý spôsob vynútenia je samozrejme cez sieťové efekty tých veľkých firiem,
čiže Apple cez App Store, Google cez Play Store,
Facebook cez vlastne vynútenie toho, čo tam môžete písať,
aké môžete mať stránky,
čo je v danej krajine zakázané,
kde je treba kontrolovať vek a tak ďalej.
Takže všetky tieto služby vás vedia prinútiť, aby ste dodržiavali zákony.
Ktoré sa na vás ako po správnosti v zásade nemajú nejakým spôsobom vzťahovať.
Takže je to bohužiaľ tak. Čiže ak máte appku, ktorá nesplňa nejakú reguláciu v Rumúnsku,
myslím si Rumúnsko, lebo veľmi ma pobavilo, keď som mal ešte appku v Playstore,
že mi chodili e-maily o reguláciách v Ugande, že zrazu musím proste riešiť nejakú reguláciu v Ugande.
A buď som tú reguláciu splnil, alebo som išiel teda do nastavení tej aplikácie
a vypol som ju pre ugandský trh.
Ale musel som spraviť jedno z toho. Čiže zrazu ja ako tvorca apky,
ktorá nemá nič s Ugandou, možno moja konkrétna apka ani nepríjímala,
žiadne peniaze, tak zrazu musím splňať nejaké regulácie v nejakej krajine,
o ktorej som ani nepočul, len preto, že by som z nej mohol mať nejakého užívateľa,
ktorý možno ani nie je môjim platiacím zákazníkom.
Takže je to pomerne komplikované a je to ako pomerne dosť zvláštna halus.
A toto vynúcovanie funguje. Hej, že zase veľa ľudí si povie,
o, ja som pankáč, ja si to nainštalujem cez F-Droid alebo Obtainium,
alebo si stiahnem APK-čko a mňa to nezaujíma,
tak zistíte že OK to je síce fajn, ale budete jeden z menej ako promilé užívateľov,
ktorí to tak urobia a ak tá aplikácia, ktorú používate,
má nejakú závislosť na sieťových efektoch, ak je tam nejaká interakcia medzi
užívateľmi alebo niečo podobné, tak zistíte, že.
Že je to veľký problém a že tá aplikácia je vlastne nepoužiteľná.
Presne preto, čo som hovoril, čo sú, ja to volám teraz, že sieťové náklady,
k tomu sa ešte dostanem v poslednej téme, čo je taký sieťový náklad.
Efekt takejto regulácie je vlastne najmä v tom, že je veľmi ťažké robiť aplikácie,
ktoré sú globálne, že kedysi ste mohli byť Indii, maker, ktorý si proste na kolene zbuchal apku.
Postavil okolo nej nejaký malý biznis a mohli ste fungovať.
Momentálne musíte riešiť milión vecí, ak si tam môžu užívateľia písať,
tak musíte riešiť nahlásenie škodlivého obsahu a kadejaké moderovanie a podľa
rôznych regulácií z rôznych krajín píšu vám kadejaké divné úrady a musíte sledovať
rôzne regulácie od všelijakých kúkiz,
spracovania osobných údajov a množstva iných vecí.
Často vlastne ani nechcete spracovávať osobné údaje,
ale ste k tomu nutení vďaka účtovníctvu a tak ďalej.
Takže vlastne cez tie obchody Google a Apple a možno Huawei a ďalšie,
Samsung na televízori a podobne sú rôzne takéto obchody.
Tak vlastne cez ne vás regulátori nutia splňať rôzne pravidlá rôznych krajín
a výsledok je, že momentálne apky robia skôr väčšie firmy.
Takže v dnešnej dobe je vlastne dosť ťažké robiť apku pre globálny trh.
Stále je to ale možné robiť cez web.
Preto som veľký fanúšik tzv. Progressive Web Apps, čo sú vlastne webové aplikácie,
v podstate webové stránky, ktoré sa ale vedia tváriť ako apky.
Dokonca som nejaké takéto apky aj vytvoril a tieto apky normálne majú ikonku
na ploche, ale nejdú cez tieto obchody a vlastne splňajú len pravidlá,
ktoré splňať musia.
Nie je tam taký ten presah tých regulátorov, ktorí tlačia na tých globálnych
hráčov, ktorí musia v každej krajine splňať nejaké regulácie.
Samozrejme, to neznamená, Znamená, že môžete porušovať pravidlá krajín aj keď,
alebo aj miest, alebo kohoľvek platformiem.
Nie je to úplne tak, ale vlastne ten presah a ten tlak je prevažne cez tieto
sieťové efekty a web je dostatočne decentralizovaný na to, aby ste to zatiaľ nemuseli robiť.
Takže ak sa nechcete naťahovať s schvalovaním, a to schválenie je ešte iba prvý
krok, že schválenie appky do App Store a Play Store je síce náročné,
ale udržanie tej appky a vlastne nejaký postupný compliance,
postupný súlad s tými všetkými pravidlami, ktoré sa na vás valia,
je tiež vlastne dosť náročný.
Tí z vás, ktorí podnikáte, tak ste si možno všimli, že tie pravidlá,
regulácie vlastne stále pribúdajú a stále musíte dávať nové výkazy.
Vlastne nejakým spôsobom sa...
To podnikanie stáva stále ťažším a ťažším. Ja si robím trochu srandu,
ale myslím si, že to tak je, že nové firmy z krajinách Európskej únie,
zakladajú iba ľudia, ktorí netušia, aké je to náročné a ako sa tieto pravidlá zväčšujú a narastajú.
Takže tí, čo už majú skúsenosť, tak si to často rozmyslím a mal som aj podcast s vomíchalanmi,
ktorí presunuli svoje podnikanie do Latinskej Ameriky práve preto,
že to už nezvládali a je to stále častejší fenomen.
Takže keď sa to znásobí tými sieťovými efektami, že zrazu budete musieť splňať
pravidlá v Nemecku, v Rumunsku a neviem čo v Taliansku a tak ďalej,
tak je to dosť masakera.
A dávam len príklady, že reálne. Že v niektorých krajinách je potrebné vystavovať elektronické faktúry.
Napríklad, ak chcete posílať tovar fyzicky do Nemecka.
Tak znova cez sieťový efekt kurierských firiem vám ako firme,
žiadna kurierská spoločnosť neprevezme zásilku, ak nie ste zaregistrovaní v
nemeckom registri baliacich materiálov.
Kde si musíte urobiť normálne firemný účet.
Myslím, že to stojí 50 eur, tá registrácia.
A potom pre každú zásilku musíte do toho registra pridať, že je to obalené v
toľkoto veľa bublinkovej fólie,
potom je to zabalené v obálke A4 a zalepené lepiacou páskou.
A to si teraz myslíte, že si robím srandu, ale to tak fakt je.
A to je akože jednotný európsky trh.
A vy môžete predávať svoje produkty v Nemecku, ale ak ich tam chcete aj poslať,
tak musíte splniť túto nemeckú reguláciu a interagovať s nejakým nemeckým portálom.
A teraz si predstavte, že niečo posielate, máte dvoch zákazníkov z Nemecka, jedného zo Španielska.
V Španielsku treba mimochodom dávať daňové číslo pri objednávkach alebo niekde
funguje číslo pasu, ale je to povinná položka v rámci Španielska.
Neviem, ako to je pre obchod zvonka. čiže takéto náklady sa vlastne tými sieťovými
efektami jednak vynúcujú a jednak znásobujú a podľa mňa toto je úplný hardkor toto akože.
Zlaté podnikanie keď jediné čo bolo treba splniť je,
že vaša zasilka prejde cez colnicu teraz síce minimálne v rámci EU colnica nie
je ale je tam kopec takýchto úplných halúzí, ktoré si všetci miestní Orbánovia,
Merkelové a podobný údia povymýšľali a nikto ich nevypína stále sa nabalujú a zväčšujú takže,
mal som teraz aj taký tweet teda tweet nostrpost a zároveň tweet kde som hovoril,
že ako dávajú všetci fancy rady pre začínajúcich podnikateľov,
tak moja rada pre začínajúcich podnikateľov je, že nezačnite podnikať v EU,
že je to úplná pasca a úplne.
Úplne úplne regulačné peklo, transakčné dane a reporting, blablabla. No,
Pri tých sieťových efektoch teda máme väčšinou pozitívne efekty,
ale jeden efekt pri sieťach je aj šírenie nákladov a to konkrétne v hierarchiách,
napríklad korporátnych hierarchiách,
kde keď máte jednočlovekovú firmu, tak človek sa o všetkom rozhoduje a všetko
robí, alebo teda nejakého živnostníka.
A ako narastá tá organizačná štruktúra, tu si vieme tiež predstaviť ako sieť,
je to teda väčšinou strom.
Ale môže to byť aj zložitejší graf, teda pre informatikov, čo počúvajú,
lebo strom, graf, sieť majú konkrétny význam zadefinovaný.
Každopádne v tej hierarchii často narastajú náklady.
Narastajú náklady na komunikáciu, na interakciu a narastajú aj s tým,
že na rozdiel od čisto peer-to-peer siete,
ktorá je husto poprepájaná, je často potrebné ísť po tom strome hierarchie a
vlastne na každom prepoji,
na každej hrane toho grafu, ako o ním prechádzame, narastajú náklady.
Napríklad som, dajme tomu, programátor.
A chcem spropagovať, že sme vytvorili nejakú novú fičurku v našom softveri.
Takže sme ju proste s kolegami nadizajnovali, vytvorili a je hotová.
A teraz dajme tomu, že sme interagovali o tom s produktovým menežérom A teraz
ako tým potrebujeme vlastne,
aby sa táto fičúrka spropagovala medzi existujúcich užívateľov a možno sa vytvorila
marketingová kampaň na to,
aby sa tá fičúrka prezentovala zákazníkom a použila na dodatočný predaj.
Čo to znamená? Tak mám teda ten tým, ktorý tú funkcionalitu vyvinul.
Teraz akože nerieším ani to, že ako dospeli k tomu, že poďme to vyvinúť,
možno to bol nejaký víkendový heketon a zrazu niečo vytvorili. Teraz tento tým,
sa musí ozvať ľuďom, ktorí majú na starosti celé produktové portfólio,
tí sa ozvú marketingovému menežérovi,
marketingový menežér sa ozve finančnému riaditeľovi, že potrebuje zvýšiť budžet na marketing,
lebo nastala nová situácia,
finančný riaditeľ to schváli s boardom a s akcionármi,
keď to schválí, tak teda potvrdí marketingovému menežérovi,
že môže nastať táto udalosť a teraz marketingový menežér spraví meeting svojho
týmu, tam sa spáli 5 mendejov,
tým sa teda rozhodne, že ako si podelí úlohy.
Zrealizujú to, možno zadajú nejaké zadania a externým agentúram,
copywriterskej a neviem čo, pay-per-click a tak ďalej.
A postupne sa táto informácia dostane hore, že OK, už to bolo marketingová kampania
spustená, službu môžete aktivovať, bílovať užívateľom.
Teraz príde nová informácia na oddelenie podpory zákazníkov,
že je nová fičúrka, tak aby vedeli, ako funguje. a vidíte tou hierarchiou, tou sieťou,
sa proste brutálnym spôsobom šíria náklady. Druhý dôvod, prečo sa šíria náklady,
je dôvod, prečo existuje firma, aspoň podľa Ronalda Coaseho.
Ktorý vysvetlil teóriu firmy.
On vlastne riešil otázku, na čo vlastne vzniká firma.
Že prečo si niekto, kto chce naprogramovať novú fičúrku,
nenajme programátora, nevysvetlí mu, že čo má spraviť, nedohodne sa na projektovej cene,
potom si nakontravuje marketingový tým, s nimi sa dohodne a tak ďalej.
Tak teória je, že keby som sa mal každú chvíľu o každej prkotine s každým súb
dodávateľom osobitne dohadovať, že zakolko,
dokedy a tak ďalej mi to spraví, či má zrovna čas a tak ďalej,
tak je lepšie založiť firmu.
V tej firme zamestnať ľudí, ktorí dostávajú paušál a robia iba pre mňa.
A tým pádom vlastne v rámci tej firmy sú tie interakcie veľmi málo nákladné,
pretože transakčné náklady sú na dojednanie,
teda na dohodu a na nájdenie tej protistrany a vyrovnanie platby a tak ďalej.
Čiže ja tým, že sa nemusím dohadovať, že aby mi niekto naprogramoval fičúrku
alebo spravil marketingovú kampáň a koľko mu to bude trvať a tak ďalej,
tak ja si tých ľudí už platím, už som dohodnutý, koľko peňazí im dávam a jednoduchým
poviem, že dobré zajtra rob toto,
lebo už sme dohodnutí na všetkom ostatnom, už je to len o tom,
že niekto musí urobiť tú prácu.
Takže toto je super, podľa koaseho teda firma existuje preto,
aby sa v rámci nej znižili transakčné náklady,
ale potom v prípade firmy, hlavne väčšej firmy, to môže byť aj problém,
pretože keď sú nízke transakčné náklady na to,
aby som oslovil stredný manažment niečoho a ten podal informáciu o poschodie
vyššie, tak vlastne tie náklady po tej ceste nezmiznú,
oni vlastne zmiznú len tie transakčné náklady na rôzne dojednania a tak ďalej,
ale tú prácu treba urobiť.
A tým, že jednoduchšie každú časť komunikácia alebo nejaká minipidi úloha, ako hovoria deti.
Že je delegovaná vždy na niekoho iného a vlastne celá tá práca sa prelieva po
tej hierarchii firemnej.
Tak tým, že je to ľahké, tak to ľudia robia častejšie a tým pádom síce ušetríme
v takejto štruktúre transakčné náklady,
ale vlastne sa tou sieťou šíria iné náklady v podstate zbytočnej práce,
zbytočnej komunikácie len preto, že nie je priamy úzol medzi tým programátorom
a možno tým marketiákom,
ktorý na konci dňa bude robiť tú marketingovú kampaň a nemusí to lietať cez
všetky vrstvy tej hierarchie medzi rôzne oddelenia a tak ďalej.
Okrem toho teda aj rozhodnutia sa robia veľmi pomaly,
pretože veľmi často v tej hierarchii každý vyšší úzol v tej hierarchii má potrebu
sa k tomu nejakým spôsobom vyjadriť.
Z ich pohľadu je to väčšinou o pridávaní hodnoty, vytváraní hodnoty a pridanej
hodnoty, ale môžeme sa na to pozrieť aj tak, že si každý človek musí zdôvodňovať
uprávnenosť svojej existencie.
Aby vyjadril svoju dôležitosť a aby teda všetci mali pocit, že ten človek tam
naozaj má byť na tom mieste a niečo prináša a niečo vytvára.
Takže tu je veľmi vtipné, poviem, príbeh od niekoho, nebudem ho menovať,
ale od blízkeho človeka môjho, ktorý robil dlho v korporácii.
A presne to toho štvalo, že všetko,
to nie je teda len o tom, že to stojí veľa peniazí, že všetkým tým ľuďom po
tej ceste treba platiť výplatu, ale všetko aj dlho trvá,
lebo proste kýmsi ďalší úzol v tej hierarchii nájde čas na to, aby urobil to,
čo po ňom niekto chce, tak to trvá vždy ďalšie dva dny a proste úplne bežné
rozhodnutia často trvajú týždne.
A byrokracia, formuláre a
tak ďalej, proste všetci firmy ako korporácie fungujú, no tak mu to bolo,
už mal toho dosť, už proste nezvládalo tú korporáciu tak odišiel do super nadejného
startupu, ktorý dobil niečo podobné a tam to bolo super maličký tím,
všetko fungovalo aj malá hierarchia vlastne funguje oveľa efektívnejšie lebo
má jednu až dve vrstvy maximálne.
Takže také firmičky, 15 ľudí, sú ešte celkom tolerovateľné.
Potom už začínajú tie náklady dosť brutálne narastať.
Hlavne v takýchto stromových štruktúrach. Je to celkom masaker.
Tak bol v tom startupe, bol veľmi šťastný a o niekoľko mesiacov tá korporácia,
z ktorej odišiel, kúpila ten startup.
Takže zistil, že je vlastne zaintegrovaný naspäť v tej svojej pôvodnej korporácii, z ktorej odišiel.
Ale teda hovorilo, že ešte chvíľu trvá, akým tá korporácia zničí a plne vlastne pohltí tú malú firmu.
No a zaujímavé je, že hovoril, že vlastne tieto korporácie to veľmi často takto
robia preto, aby vôbec mohli fungovať.
Že oni tú malú firmu proste musia kúpiť práve preto, že funguje,
že je malička, že dokáže ako so ziskom niečo vytvoriť a keď ju tá veľká korporácia pohltí,
lebo proste na ňu chce mať vplyv a chce ju zahrnúť do všetkých procesov a environmental,
social a governance programov a všetkých týchto vecí,
tak ju v podstate zožerie a zničí.
Tí ľudia buď odídu, alebo sú zaintegrovaní do superne efektívnej hierarchie
a cyklu sa opakuje, vznikne nejaký nový produkt, takže kúpia novú funkčnú firmu a pár rokov trvá,
akým ju tá korporácia pohltí a zničí.
Ale je to prakticky jediný spôsob, ako tie korporácie často dokážu niečo nové,
inovatívne priniesť a aspoň nejakú dobu to udržať.
Takže potom samozrejme na druhej strane korporácie vedia predávať iným korporáciám a štátom,
pretože hovorí sa, že v networking svete, že nikdy nikoho nevyhodili za to,
že kúpil niečo od firmy Cisco.
A to teda nebola tá korporácia, ktorú som spomínal, aby bolo jasné,
lebo proste Cisco má reputáciu a proste možno nie je najlepšie,
ale v nejakých konkrétnych prípadoch, ale je vlastne dostatočne dobré na to
a dostatočne stabilné, veľké, že tie ostatné korporácie vedia,
že OK, tak toto je ako veľký moloch, učite tie produkty bude podporovať,
bude fungovať reklamácia,
akože o 10 rokov sa stále dovoláme na linku podpory a tak ďalej.
Takže nikto nikdy nikoho nevyhodil za to, že kúpil Cisco.
Nehovorí o tom, že dostanete cenu roka, že ste urobili najlepší deal,
lebo Cisco má samozrejme konkurenciu Juniper a množstvo iných firiem.
A dnes ešte oveľa viac, ale vlastne tá firma je vnímaná ako veľká korporácia,
ktorá má nejakú stabilitu, takže takto to funguje. Takže,
Lebo to sa často aj ja sam seba pýtam, že OK, tak keď sú tie korporácie také
neefektívne, tak prečo neskrachujú?
No preto, lebo veľký štát nenakúpi od 5 človekovej firmy, lebo sa toho bojí,
že tá firma je proste dajme tomu startup,
nemusí o 5 rokov fungovať a nemá všetky tie environmentálne programy a milión
pečiatok, takže tá veľká korporácia vlastne vie zastršiť všetky tieto požiadavky.
A ona akože pridáva hodnotu, čiže možno preto neskrachuje, ale veľmi často je
to o tom vlastne takom pohľcovaní tých malých efektívnych buniek a zaintegrovaní
do seba a pohľtení ďalších.
Takže to je možno jeden z dôvodov, ale možno vy viete o nejakých lepších dôvodoch.
Možno sú tie produkty fakt dobré.
To je ďalšia možnosť, ktorú nevyľúčujem určite. veľa veľkých firiem má dobré.
Produkty koniec koncov vďakaním vám môžem aj nahrávať podcast na korporátne DJI zariadenie a často,
používam aj iné zariadenia typu mobilný telefon od megakorporácie Google a tak
ďalej, takže tým nechcem povedať, že všetko musí byť indie ako cool indie a cool,
aj keď tento tablet je teda indie tablet, daylight kompiúter,
ktorý nemá za sebou veľkú korporáciu, takže dá sa v mnohých prípadoch aj tak.
Ale za mňa to rozmýšľanie o tých sieťových nákladoch je fajn v tom,
že veľa začínajúcich podnikateľov sa toho bojí, že prebohačo,
ak príde Google a začne robiť to isté, čo ja.
No môže, môže to dopadnúť aj zle, ale Google v prvom rade neurobí to isté, čo ja,
pretože jednak nemá moje schopnosti, môj pohľad na svet, on to urobí možno podobný
produkt, ale bude vyzerať ako produkt Google, nejako môj produkt.
A práve tieto rôzne níštrhy
a možno špecifické riešenie
problémov dokáže aj jednočloveková firma
robiť lepšie aj v prípade nejakého vibe codingu v dnešnej dobe momentálne tie
technologické multiplicátory sú naozaj super že ja čo neviem kresliť tak som
si myslel že neviem robiť.
Napríklad marketing alebo minimálne
teda grafiku ale do nejakej miery ju už
viem robiť s umelou inteligenciou viem zefektívniť svoje programovanie viem
zlepšiť tvorbu obsahu dokonca aj tento podcast bude mať AI generované titulky
a kapitoly a pomocou AI upravím zvuk nepotrebujem zvukára ani štúdio naozaj sedím,
toto vidíte, v prírodnom prostredí na stoličke, neplatím žiadne štúdio.
Čiže tie technológie nám vlastne umožňujú robiť brutálne veci, aj keď sme úplne sami a.
Nepotrebujeme vlastne často za sebou takú veľkú hierarchiu a veľkú infraštruktúru.
K tomuto poviem možno ešte jeden príbeh.
Ja som si vždy myslel, že také veľké softverové balíky robí obrovské množstvo ľudí.
Myslel som si, že za Microsoft Windows alebo Office alebo niečo sú možno až
tisícky technických ľudí, ktorí to vyvíjajú.
Nie je to tak, tie základné časti vyvíjajú maximálne desiatky ľudí samozrejme
tam je nejaká podpora testery,
dizajnery a tak ďalej nie sú všetko iba vývojári ale ja si pamätám,
že som kedysi bol veľký fanúšik 3D modelovania a animácie možno si pamätáte
niektoré prvé verzie 3D studia kde bolo vlastne vidno tri pohľady z boku,
myslím z vrchu a potom bol jeden taký,
že to ukazovalo ako keby v tom 3D priestore, že sa tam dal otačať pohľad.
No a bol taký prvý zaujímavý projekt pre mňa, bol program True Space,
ktorý robil pán, ak si správne pamätám, Román Ormandy, čo bol, alebo je teda asi.
Človek žijúci buď v Amerike, alebo v Kanade, už si nepamätám, a so slovenským pôvodom,
No a to bol vlastne prvý taký 3D modelovací software,
kde ste rovno pracovali v tom 3D priestore, že ste mohli, že tam bola napríklad,
ste si tam vložili gulu a potom ste chytili jeden bod a vedeli ste ho v tom
3D priestore potiahnuť a tak vlastne modelovať,
čo bolo oveľa užívateľský, prívetivejšie ako to robiť z tých 2D pohľadov,
ako keby ste robili technický nákres.
No a to som bol prekvapený že to bol úplne super inovatívny software.
Z ktorého som bol vtedy PAF a zistil som, že ho teda urobil jeden človek no
a potom došlo k tomu, že ho niekto,
že ho potrebovali prepísať,
a vytvoriť nejakú novú verziu a tu urobil ďalší slovák sám asi za rok.
A pre mňa to bol akože superkomplexný software, čo som teda myslel,
že na tom robia naozaj desiatky až stovky ľudí.
Takže keď sa pozeráme na to, že aké brutálne technológie existujú,
tak často máme pocit, že na tomto ako fakt musia makať veľké korporácie,
alebo aspoň teda stredné firmy so 100-200 zamestnancami.
A veľmi často to zistíte, že je to tým troch ľudí a tak ďalej.
Takže na túto tému mimochodom odporúčam si vypočuť alebo prečítať niečo od pána Hensona, DHH,
neviem vysloviť to jeho meno, dánske, čo je autor frameworku Ruby on Rails a
firmy 37 Signals projektového nástroja Basecamp.
Okrem toho urobili e-mailového klienta hej.com a momentálne teda je úplný zástanca,
úplne nadšený, veľmi sa mi to páči vyrobil si Linuxovú distribúciu pre vývojárov
prešiel z Macu, lebo sa naštoval na Apple čo teda súvisí s tými sieťovými efektami,
naštoval sa na nich kvôli.
Praktikám App Storeu a zaraďovania appky, keď robili hej.com zaraďovanie apiek
do App Store a koľko percent chcú z každej transakcie.
Tak si povedal, že OK, tak som naštvaný na Apple, to znamená,
že teda musím byť ako naozaj naštvaný, že nemôžem používať MacBook.
Tak vlastne prešiel na Linux a vytvoril,
veľmi zaujímavú, veľmi peknú distribúciu Linuxu založenú na Arch Linuxe, ktorá sa volá Omarči.
No a on má dosť výstupov, podcastov a knih o tom, ako pracovať na diálku,
ako vlastne využívať malé týmy, ako proste neriešiť,
zložitý manažment a ako si nezvyšovať tie sieťove náklady a ako môžu byť ľudia
v tej práci vlastne šťastný, spokojný a ako vytvárať fungujúce malé týmy.
Takže zhrniem, hovoril som o sieťových efektov, aké sú pozitívne,
ako nám zvyšujú hodnotu rôznych produktov a služieb, hlavne ak je to založené
na nejakých interakciách v rámci tej siete,
či už je to komunikácia, kúpa, predaj, sieťové efekty, peniazí.
Sieti na prevody na platobných sietí.
Hovoril som o tom, ako sa cez tieto sieťové efekty dokážu šíriť aj regulácie,
a to mimo parlamenty a mimo oficiálnych regulátorov.
Hovoril som o sieťových nákladoch a o problémoch s konkrétnymi vecami,
ako sú AppStory, regulácia end-to-end šifrovania, reportingové kartely,
regulácie umelej inteligencie.
Možno dodám super krásnu reguláciu, ktorá sa šíri cez sieťové efekty a to sú.
Tie otravné cookies banery, ktoré všetci neznášajú a aj tak ich všetci musia
implementovať, takže to je krásna interakcia, ak máte náhodou nejakého zákazníka z Európskej únie,
tak je ľakšie tam ten cookie baner dať a kvôli 300 miliónov európanom a celý
svet kliká na blbé kúky banery.
Takže takto fungujú sieťové efekty.
Na záver ešte teda dodám, že v sobotu 23.
Augusta 2025 vás buď čaká, alebo bol Lunar Punk Festival.
Takže ak vás čaká, tak prídete do Košíc a na stránke Lunar Punk Festivalu nájdete
lístky a myslím, že to bude úplná pecka.
Ak to už počúvate po 23., tak zbystrite, či nebude Lunar Punk v Bratislave a
či nie sú nejaké záznamy z tohto Lunar Punk festivalu.
Neviem, či budeme úplne všetko nahrávať.
Viem, že je tam minimálne jedna anonimná prednáška.
Takže pre plný zážitok odporúčam fyzicky prísť.
Tak a ešte som vám chcel povedať o mojom side projekte The Om.
Urobil som ďalšie treky.
Jeden ste vlastne už počuli v Slovenčine v podcaste o meditácii.
To je taká oda na takzvaný overview efekt, že keď astronauti vidia Zem.
Ja som teraz počúval podcast 13 Minutes to the Moon o pristati na mesiaci a
tam hovorili aj o tomto efekte.
Mimochodom podcast veľmi odporúčam, hlavne ak vás zaujímajú začiatky informačnej techniky.
Je to veľmi zaujímavé, je to z BBC World Series.
Takže toto text k tomu napísal Paul Rosenberg z knihy Breaking Dawn.
A slovenskú verziu čítala Mariana Sadecka a vyšla aj anglická verzia.
A teraz som vydal ďalší trek, také scifi.
O tom, ako nejaký vedec vlastne študoval ľudský konektom a neuronové siete,
či už umelé, alebo aj biologické, hľadal medzi nimi paralely a nejakým spôsobom
intuitívne pochopil, ako fungujú niektoré submoduly na základe toho,
že sa pozerá na tie neuronálne prepojenia.
A našiel vo svojom mozgu, vo svojom kóde niečo veľmi zvláštne.
Nebudem spojlovať, je to také asi 10-minútové, ak si správne pamätám,
zvukové sci-fi a ja vám ho teraz pustím asi...
Z neho a môžete si ho vypočuť volá sa to D.O.M je teda umelecké meno a konkrétne
táto verzia teda tento track sa volá,
V1.0++ ako verzia 1.0 a za tým plus plus,
linku vám tiež dám Ďakujem za pozornosť a napíšte mi čo si myslíte o sieťových
efektoch prečo prežívajú veľké korporácie keď sú také neefektívne a v čom vidíte výhody.
Z výhody sieťových efektov, ako sa dajú využiť.
Budem rád za výbudom sa z prvnú vesbu, či už osobne na Lundpark festiále,
či už v Košicech, alebo v Bratislave, alebo na nejakých konferenciách,
alebo kdekoľvek inde. Majte sa pekne.
HUDBA